Exempelstadgar för elevkårerna i Sverige

Medlemsmaterial från Sveriges Elevkårer

Vad är normalstadgar?

Normalstadgarna är ett förslag på stadgar för elevkårer, från Sveriges Elevkårer. Det är medlemmarna i en elevkår som beslutar om stadgarna, som kan ses som ett kontrakt mellan medlemmarna och elevkåren om hur föreningen ska skötas. Stadgar innehåller regleringar om bland annat hur verksamheten ska bedrivas och vem som får vara medlem i elevkåren.

Sveriges Elevkårer har tagit fram normalstadgar för att ge såväl nya som etablerade elevkårer tillgång till ett robust stadgeförslag. Normalstadgarna baseras dels på Skatteverkets rekommendationer om hur stadgar för ideella föreningar bör se ut, dels på kraven för medlemskap i Sveriges Elevkårer och slutligen på verksamheten som en elevkår brukar bedriva.

För att normalstadgarna ska vara så enkla som möjligt att förstå är vissa delar beskrivna med en kommentar, som förklarar vad just den delen av stadgarna innebär. Kommentarerna ska inte vara en del av stadgarna som elevkåren antar på årsmötet.

Kommentarerna ser ut så här.

Normalstadgarna nedan innehåller bland annat ett förslag på syfte för verksamheten, som är en beskrivning av varför elevkåren finns, men även ett flertal mer tekniska paragrafer om hur organisationen ska se ut och hur ett årsmöte eller omröstningar går till. Stadgarna är inte tänkta att reglera all verksamhet på detaljnivå; de ska utgöra ett ramverk för hur elevkåren ska fungera på ett övergripande plan.

Det är alltid elevkårens medlemmar som på årsmötet bestämmer hur stadgarna ska se ut, och de kan ändras genom att styrelsen föreslår det i en proposition eller att en eller flera medlemmar föreslår det i en motion. Vissa av skrivelserna, exempelvis om att elevkåren ska ha en revisor som granskar verksamheten, är dock nödvändiga för att kåren ska anses vara demokratiskt uppbyggd. Därför är det alltid bra att fundera kring varför en viss del av stadgarna finns och vilken roll den spelar i elevkåren, innan man lägger förslag på att ändra eller ta bort den.

Stadgar för [Elevkårens namn], [organisationsnummer]

Antagna av årsmötet den [DD/MM ÅÅÅÅ]

§1 Syfte

mom 1	[ELEVKÅRENS NAMN]s syfte är att skapa en mer givande skoltid genom att tillvarata sina medlemmars akademiska, ekonomiska, rättsliga och sociala intressen.

§2 Organisation

mom 1	Föreningens juridiska namn är [ELEVKÅRENS NAMN].

mom 2	[ELEVKÅRENS NAMN] har sitt säte i [KOMMUNENS NAMN].

mom 3	[ELEVKÅRENS NAMN] högst beslutande organ är årsmötet.

mom 4	[ELEVKÅRENS NAMN] firma tecknas av styrelsen i förening. Styrelsen kan genom beslut utse enskilda att teckna föreningens firma för sig.

mom 5	[ELEVKÅRENS NAMN] är en från [GYMNASIESKOLANS NAMN] fristående, partipolitiskt och religiöst obunden organisation.

I §2 beskrivs det hur föreningen är uppbyggd. Att elevkåren är fristående från skolan betyder att det är en egen organisation med ett eget syfte (att tillvarata sina medlemmars intressen) och att skolans beslutsfattare inte har rätt att bestämma över elevkårens verksamhet.

Att elevkåren är partipolitiskt och religiöst obunden betyder att verksamheten inte ska vara bunden till eller beroende av ett visst politiskt parti eller en religion. Självklart går det bra att ha partipolitiska föreningar på skolan, men dessa får inte vara kopplade till elevkåren.

§3 Medlemskap

mom 1	Alla elever på [GYMNASIESKOLANS NAMN] har rätt att bli medlemmar i [ELEVKÅRENS NAMN].

mom 2	Medlemskap löper kalenderårsvis.

mom 3	Medlemskap uppnås genom att aktivt söka om medlemskap i [ELEVKÅRENS NAMN] och betala medlemsavgiften om noll (0) kronor.

mom 4	Medlemmar i [ELEVKÅRENS NAMN] blir genom sitt medlemskap även anslutna som medlemmar i Sveriges Elevkårer (802010–1062).

mom 5	Medlemskapet avslutas om:

Medlemmen under kalenderåret inte studerat vid [SKOLANS NAMN].

Medlemmen ansöker om utträde.

Medlemmen har blivit utesluten ur [ELEVKÅRENS NAMN].

I §3 regleras hur medlemskap i elevkåren fungerar, till exempel står det att alla elever på gymnasieskolan där elevkåren verkar har rätt att vara medlemmar. Medlemskapet behöver på grund av svensk föreningspraxis löpa kalenderårsvis, vilket innebär att varje person som vill bli medlem måste besluta om det varje nytt år. För att elevkåren ska kunna vara medlemmar i Sveriges Elevkårer är det ett krav att även elevkårens medlemmar behöver anslutas till Sveriges Elevkårer.

§4 Årsmöte

mom 1	Årsmöte ska hållas under perioden januari till mars varje år.

mom 2	Styrelsen ska kalla medlemmarna till årsmöte senast tre (3) veckor innan årsmötet. Kallelsen ska innehålla tid, plats och datum för årsmötet.

mom 3	Styrelsen har rätt att lägga propositioner till årsmötet. Propositionerna ska göras tillgängliga för medlemmarna senast tre (3) veckor innan årsmötet.

mom 4	Medlemmar har rätt att lägga motioner till årsmötet. Motioner ska vara inlämnade till styrelsen senast två (2) veckor innan årsmötet.

mom 5	Styrelsen ska skicka ut samtliga handlingar till medlemmarna senast en (1) vecka innan årsmötet. Handlingarna ska åtminstone innehålla:

Förslag på dagordning

Propositioner

Motioner och motionssvar

Verksamhetsberättelse

Bokslut

Revisionsberättelse

Förslag på verksamhetsplan

mom 6	Medlemmar i [ELEVKÅRENS NAMN] har yttranderätt, förslagsrätt och rösträtt på årsmötet. Revisorer och valberedning har närvaro- och yttranderätt samt förslagsrätt i frågor som rör deras uppdrag.

mom 7	Åtminstone dessa punkter ska behandlas under årsmötet:

Årsmötets öppnande

Val av, ordförande, sekreterare och justerare tillika rösträknare för årsmötet

Fråga om årsmötets stadgeenliga utlysande

Fastställande av röstlängd

Fastställande av dagordning

Presentation av verksamhetsberättelse för föregående verksamhetsår

Presentation av bokslut för föregående räkenskapsår

Presentation av revisionsberättelse

Fråga om ansvarsfrihet för den avgående styrelsen

Fastställande av verksamhetsplan för kommande verksamhetsår

Behandling av propositioner och motioner

Val av

ordförande,

resterande styrelse,

valberedning,

revision

Övriga frågor

Årsmötets avslutande

mom 8	Vid årsmöte ska det skrivas ett protokoll. Protokollet ska undertecknas av årsmötesordförande, årsmötessekreteraren samt de justerare som årsmötet utsett. Protokollet ska vara justerat senast en månad efter årsmötets avslutande och då göras tillgängligt för alla medlemmar.

mom 9	Alla dokument som årsmötet har antagit eller reviderat ska biläggas protokollet i beslutad form.

mom 10	Ett extra årsmöte ska hållas om styrelsen, revisorerna eller en majoritet av medlemmarna begär det.

mom 11	För det extra årsmötet gäller motsvarande regleringar som för det ordinarie årsmötet, förutom att det extra årsmötet kan hållas när som helst under året och att endast det som föranlett det extra årsmötet ska tas upp för behandling.

I §4 regleras hur årsmöten och extra årsmöten går till. Nämnvärt är att styrelsen har en skyldighet att skicka ut dokument till medlemmarna inom vissa tidsangivelser. I huvudsak är det kallelse och propositioner tre veckor innan, alla handlingar en vecka innan och protokoll fyra veckor efter årsmötet.

§5 Styrelsen

mom 1	Styrelsen för [ELEVKÅRENS NAMN] väljs av årsmötet och består av en ordförande och ett jämnt antal ledamöter.

mom 2	Styrelsen utgörs i första hand av de roller som är beslutade av årsmötet men ska minst bestå av vice ordförande, sekreterare och kassör. Ifall årsmötet ej beslutat om dessa roller utser styrelsen dem inom sig.

mom 3	Vid ordförandes avgång i förtid träder vice ordförande in i dennes ställe. Styrelsen utser då inom sig en ny vice ordförande.

mom 4	Styrelsen är ansvarig för att förvalta och utveckla [ELEVKÅRENS NAMN] under tiden mellan två årsmöten, vilket bland annat omfattar ett ansvar för att:

Se till att stadgarna följs

Se till att årsmötets beslut verkställs

Genomföra av årsmötet beslutad verksamhetsplan, i den mån det är ekonomiskt och verksamhetsmässigt möjligt

Fastslå en budget för verksamheten

Ansvara för föreningens ekonomi och angelägenheter

Kalla till och förbereda årsmötet

Lägga fram verksamhetsberättelse, bokslut, verksamhetsplan och eventuella propositioner till årsmötet

mom 5	Styrelsen sammanträder då ordförande, revisionen eller en majoritet av styrelsens ledamöter begär det. Styrelsen kan fatta beslut ifall minst hälften av styrelsemedlemmarna är närvarande.

mom 6	Styrelseledamöter äger full närvaro-, förslags-, yttrande-, och rösträtt.

mom 7	Vid styrelsens sammanträden ska ett protokoll skrivas av sekreteraren eller annan person som styrelsen utser.

§5 beskriver hur styrelsens arbete ska gå till och vilka skyldigheter styrelsen har gentemot elevkårens medlemmar. Styrelsen ansvarar alltid för hela föreningen under tiden mellan två årsmöten, där punkterna i moment 4 beskriver vad det ansvaret brukar innebära. Styrelsen ska bestå av ett jämnt antal ledamöter då det tillsammans med ordförande blir ett ojämnt antal styrelsemedlemmar, vilket förhindrar att det blir oavgjort i omröstningar.

§6 Valberedning

mom 1	Valberedningen väljs av årsmötet och består av ett ojämnt antal ledamöter. Valberedningen utser inom sig en ordförande.

mom 2	Valberedningens uppgift är att lägga fram ett förslag till årsmötet inför valen av styrelse, valberedning och revision.

mom 3	Valberedningen har närvaro- och yttranderätt vid styrelsens sammanträden.

§7 Revision

mom 1	Revisorerna väljs av årsmötet och är en eller två till antalet.

mom 2	Revisorernas uppgift är att ha insyn i föreningens räkenskaper och verksamhet och granska huruvida styrelsen förvaltar sitt uppdrag i linje med vad som beskrivs i dessa stadgar och gällande svensk lag.

mom 3	Revisorerna ska senast en (1) vecka innan årsmötet avlämna en revisionsberättelse med ett uttalande om huruvida styrelsen bör beviljas ansvarsfrihet eller ej.

mom 4	Revisorerna har närvaro- och yttranderätt vid styrelsens sammanträden och har rätt att ta del av all verksamhet föreningen bedriver.

Revisionen har ett viktigt ansvar att ha insyn i och granska föreningens verksamhet och styrelsens förvaltning av den. Ofta har revisorerna tidigare erfarenhet av föreningsverksamhet och kan både vara ett bollplank och granska så att föreningens verksamhet bedrivs på ett korrekt vis.

§8 Omröstning

mom 1	Om inget annat skrivits i stadgarna gäller enkel majoritet vid omröstning.

mom 2	Omröstning sker i första hand per acklamation (ja-rop). Vid begäran sker det per votering (handuppräckning) och därefter, vid begäran, sker det genom rösträkning.

mom 3	Vid lika röstetal vinner den mening som organets ordförande eller dennes ersättare förespråkar. Ifall denne avstår från att ta det beslutet, eller inte finns på plats, avgörs omröstningen genom lottning. Detta gäller dock inte vid personval.

mom 4	Vid personval gäller att:

Varje person som ska väljas måste få egen majoritet.

Om inte tillräckligt många personer får egen majoritet i första valomgången ska man tillsätta resten av platserna genom en andra valomgång där egen majoritet ej är nödvändig. I den andra valomgången deltar en kandidat mer än antalet platser som ska tillsättas och urvalet baseras på flest antal röster i första valomgången.

Om flera personer, som inte fått egen majoritet, fått lika många röster ska man genomföra en skiljeomröstning mellan dem.

Vid lika röstetal i skiljeomröstning ska man lotta.

Sluten omröstning ska användas vid personval om någon begär det.

mom 5	Det är inte tillåtet att rösta genom fullmakt eller via ombud.

Reglerna för omröstningar gäller både vid årsmöten och styrelsemöten, där tydliga bestämmelser gör det enklare att förstå hur beslut ska fattas och säkerställer att allting sker på ett demokratiskt vis. Det är inte tillåtet att rösta med fullmakt eller genom ombud då det är mycket svårt att säkerställa att personen som säger sig ha en fullmakt från någon annan faktiskt har det. Att det inte är tillåtet minimerar därför risken för fusk.

§9 Valbarhet

mom 1	Alla [ELEVKÅRENS NAMN]s medlemmar är valbara till styrelsen för [ELEVKÅRENS NAMN].

mom 2	Till valberedningen är alla, även personer som inte är medlemmar i föreningen, valbara. Valberedningens ledamöter får inte ha styrelse- eller revisorsuppdrag i [ELEVKÅRENS NAMN].

mom 3	Till revisionen är alla, även personer som inte är medlemmar i föreningen, valbara. Revisorer får inte ha styrelse- eller valberedningsuppdrag i [ELEVKÅRENS NAMN], eller ha innehavt en styrelsepost i [ELEVKÅRENS NAMN] under det senast föregående verksamhets- eller räkenskapsåret.

Valbarhet innebär vem som kan bli vald till ett förtroendeuppdrag i elevkåren – med andra ord till styrelse, valberedning eller revision. Det går inte att ha flera olika förtroendeuppdrag samtidigt, och personer som suttit i styrelsen föregående år kan inte heller bli valda till revisorer. Det är för att säkerställa att revisorn kan granska elevkårens verksamhet opartiskt och bygger på praxis från svensk lag.

§10 Uteslutning

mom 1	Årsmötet kan utesluta en medlem ur [ELEVKÅRENS NAMN] ifall denne motverkat föreningens syfte som det kommer till uttryck i stadgarna eller på annat vis allvarligt skadat [ELEVKÅRENS NAMN].

mom 2	Beslut om uteslutning fattas med minst två tredjedelars 2/3 majoritet av årsmötet.

När en förening har medlemmar behöver det även regleras hur medlemmarna kan uteslutas ifall det skulle krävas. Uteslutning kan endast ske av årsmötet och är ett kraftfullt verktyg som används sällan.

§11 Verksamhets- och räkenskapsår

mom 1	Föreningens verksamhetsår utgörs av tiden mellan två ordinarie årsmöten.

mom 1	Föreningens räkenskapsår sträcker sig från 1 januari till 31 december.

Verksamhets- och räkenskapsår är tekniska termer som beskriver hur den verksamhet och ekonomi som elevkåren har ska visas för medlemmarna. Enligt dessa stadgar ska en styrelse berätta om all sin verksamhet sen det senaste årsmötet och berätta om ekonomin för förra året, genom sin verksamhetsberättelse och sitt bokslut.

§12 Ändring av stadgarna

mom 1	Ändringar av stadgarna kan föreslås till årsmötet av styrelsen i en proposition eller medlemmar i en motion.

mom 2	Beslut om stadgeändringar fattas med minst två tredjedelars 2/3 majoritet av årsmötet.

Stadgarna ska kunna ändras av årsmötet, men eftersom ändringarna kan påverka elevkårens syfte eller hur föreningen styrs krävs 2/3 majoritet för att genomföra ändringen. Det ska därmed vara lite svårare att ändra i stadgarna än vad det är att fatta andra beslut, eftersom det är elevkårens viktigaste och juridiskt bindande dokument.

§13 Upplösning

mom 1	För att [ELEVKÅRENS NAMN] ska kunna upplösas måste det föreslås i en proposition eller en motion. Fråga om upplösning får bara behandlas om det angivits i kallelsen att fråga om upplösning ska behandlas.

mom 2	Beslut om upplösning ska tas av två på varandra följande årsmöten, med minst tre fjärdedelars (3/4) majoritet vid båda tillfällena.

mom 3	Årsmötet som beslutar om upplösningen beslutar också vad som händer med organisationens tillgångar efter att alla skulder betalats.

Upplösning innebär att elevkåren slutar finnas och är det beslut som ska vara svårast att fatta – därför krävs 3/4 majoritet på två årsmöten i rad för att föreningen ska lösas upp. Anledningen till att det krävs två årsmöten i rad är att elevkåren ska ha viss tid på sig att komma på fötter innan det slutligt bestäms ifall den ska läggas ned eller inte.